Guido von Starhemberg | |
![]() | |
Guido von Starhemberg tábornagy Kupeczky János (1667–1741) műve. | |
Született | 1657. november 11. Graz, ![]() |
Meghalt | 1737. március 7. (79 évesen) Bécs, ![]() |
Nemzetisége | osztrák |
Fegyvernem | gyalogság |
Szolgálati ideje | 1683–1718 |
Rendfokozata | tábornagy (1706-tól) |
Csatái | Buda visszafoglalása (1683) Batocsinai csata (1689) Nisszai (niš-i) csata (1689) Niš védelme (1690) Eszék védelme (1690) Szalánkeméni csata (1691) Nagyvárad ostroma (1691) Zentai csata (1697) Almenari csata (1710) Saragossai csata (1710) |
Szülei | Bartholomäus Starhemberg |
Rokonai | Ernst Rüdiger von Starhemberg Maximilian Lorenz von Starhemberg Maximilian Adam von Starhemberg |
Guido von Starhemberg aláírása | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Guido von Starhemberg témájú médiaállományokat. |
Guido von Starhemberg gróf, teljes német nevén Guido Wald (Guidobald) Rüdiger Graf von Starhemberg magyarosan gróf Starhemberg Guidó (Graz, 1657. november 11. – Bécs, 1737. március 7.) osztrák főnemes, a Starhemberg család grófi ágának tagja, császári tábornagy, Ernst Rüdiger von Starhemberg tábornagy unokaöccse, a Német Lovagrend tagja.
Harcolt a törököktől ostromolt Bécs 1683-as védelmében, Buda 1684-es ostrománál és Buda 1686-os visszafoglalásánál. Magas parancsnoki beosztásban részt vett a Habsburg haderő balkáni hadjárataiban, vitézül harcolt a szalánkeméni és a zentai csatában. A spanyol örökösödési háborúban 1703-tól az itáliai osztrák hadsereg parancsnoka volt, majd Károly főherceg hadvezéreként Katalóniában harcolt.
A főherceg császárrá választása és hazatérése után Starhemberg 1711–1713 között Spanyolország (Habsburg) alkirálya, a katalóniai front parancsnoka volt. Az 1716–1718 közötti török háborúkban Savoyai Jenő tábornagyot helyettesítette az Udvari Haditanácsban, majd haláláig Szlavónia császári főkormányzója, a Német Lovagrend nagykomtúrja volt. Régi magyar nyelvű iratokban Starhemberg Guidó névformában is szerepel neve.
I. Ferenc József császár rendeletére 1863. február 28-án Guido von Starhemberget felvették Ausztria legnagyobb hadvezéreinek listájára. 1875-ben a bécsi Arsenalban, a Császári és Királyi Udvari Hadimúzeumban, a mai Hadtörténeti Múzeumban felállították életnagyságú márványszobrát.